/chapter<Tiedonhaun tulevaisuudenn{kymi{>

K{ytt|oikeuden saanti ja laskutus tulevat todenn{k|isesti helpottumaan
tulevaisuudessa. K{ytt{j{ joutuu solmimaan sopimuksia entist{
harvempien tahojen kanssa. Jo nykyisin ovat sopimusk{yt{nn|t
muuttuneet paljolti k{ytt{j{n ja tietonhakuj{rjestelm{n yll{pit{j{n
v{lisiksi; en{{ ei tarvita erillisi{ sopimuksia tiedontuottajan
kanssa. Erillisi{ tietoliikennesopimuksia pakettiverkon k{yt|st{ ei
ehk{ tulevaisuudessa tarvita. Ainakin kotimaassa tulevat
yleistym{{n yleisen puhelinverkon kautta tarjottavat ns.
kioskipalvelut joiden k{ytt{minen ei edellyt{ mit{{n erityisi{
sopimuksia vaan laskutus tapahtuu suoraan puhelinlaskussa. Toisaalta
n{iden palveluiden tarjoama tieto ei ainakaan toistaiseksi ole juuri
palvellut tieteellist{ tiedonhakua ja on ep{varmaa tullaanko
tiedonhakuj{rjestelmi{ sijoittamaan n{ihin kioskipalveluihin. Voidaan
my|s ep{ill{ kuinka korkeakoulumaailman byrokraattiset k{yt{nn|t
soveltuvat t{m{n kaltaiseen toimintaan.

Tiedonhaun suorittaminen tulee tulevaisuudessa helpottumaan eri
tavoin. On mahdollista, joskaan ei kovin kovin todenn{k|ist{, ett{
kehitet{{n standardoitu hakukieli, jolloin k{ytt{j{n ei tarvitsisi
opetella kuin yksi hakukieli. Yrityksi{ t{llaisiksi hakukieliksi on
esimerkiksi CCL (Common Command Language), mutta sek{{n ei ole
saavuttanut kovin laajaa suosiota eri tiedonhakuj{rjestelmiss{.

Muita mahdollisia kehityskulkuja on tiedonhakuj{rjestelmien
kehittyminen asiantuntijaj{rjestelmien suuntaan: j{rjestelm{ ohjaa
hakulauseen muodostamisessa, on mahdollista kirjoittaa
hakuongelmansa luonnollisella kielell{, ohjelma tulkitsee sen
hakulauseeksi, hyv{ksytt{{ tulkintansa k{ytt{j{ll{ ja suorittaa
haun. T{ten toimii jo nykyisin Easynet-tiedonhakuj{rjestelm{.
